CRÒNICA LEGISLATIVA DE L’ESTAT ESPANYOL

Segon semestre de 2012

(BOE d’1 de juliol a 31 de desembre de 2012)

Anna M. Pla Boix*

Aquesta crònica legislativa proposa analitzar, molt succintament, les principals disposicions normatives d’incidència en matèria lingüística dictades per l’Estat espanyol i publicades al Butlletí Oficial de l’Estat (en endavant BOE) des d’1 de juliol a 31 de desembre de 2012. Per consegüent, el període estudiat coincideix, cronològicament, amb el segon semestre de vida de la X Legislatura de les Corts. Una legislatura, per cert, condicionada per la majoria absoluta del Partit Popular obtinguda als comicis generals celebrats el 20 de novembre de 2011.

El buidatge i anàlisi d’aquesta producció normativa permet concloure que durant el semestre estudiat el dret lingüístic estatal no experimenta innovacions significatives. D’entrada, no s’aprova cap disposició amb rang legal que afecti l’estatut jurídic de les llengües. L’única excepció l’ofereix l’aprovació de la Llei orgànica 8/2012, de 27 de desembre, de mesures d’eficiència pressupostària en l’Administració de Justícia, per la qual es modifica la Llei orgànica 6/1985, d’1 de juliol, del Poder Judicial.1 L’epígraf disset del seu article únic prescriu una modificació de l’article 347bis, bo i garantint textualment que a les comunitats autònomes on hi hagi més d’una llengua oficial “s’hi han d’aplicar, per proveir aquestes places, les previsions que la present Llei estableix a aquest efecte”. Val a dir que aquest precepte es projecta a les places de jutges d’adscripció territorial dels tribunals superiors de Justícia.

En el que concerneix les normes de rang reglamentari, durant el semestre estudiat s’aproven un ampli catàleg de disposicions normatives —reials decrets, ordres i resolucions— que preveuen, dispersament al llarg del seu articulat i sempre de forma tangencial, diverses previsions d’incidència en matèria lingüística. Part d’aquestes disposicions reglamentàries garanteixen avenços en el reconeixement del plurilingüisme però en àmbits molt puntuals. S’enumeren exhaustivament a l’annex adjunt amb indicació dels articles o disposicions que estableixen referències explícites a la qüestió lingüística i l’enllaç en línia on poden consultar-se.

Més enllà de les disposicions normatives publicades al BOE, durant el segon semestre de 2012 el dret lingüístic estatal ha centrat intensos debats polítics i mediàtics que no es poden negligir en aquesta crònica legislativa. Així, a finals d’any transcendeix a l’opinió pública l’inici dels treballs d’elaboració del més que controvertit avantprojecte de llei orgànica de millora de la qualitat educativa (LOMCE) també conegut com llei Wert. Uns mesos més tard, el Consell de Ministres, fet el 17 de maig de 2013, aprova la iniciativa legislativa i ,n’enceta l’inici de la seva tramitació parlamentària.2 En matèria lingüística, aquesta iniciativa legislativa articula una ofensiva jurídica sense precedents contra el model de conjunció lingüística a l’escola catalana, justament quan aquest model està a punt de complir trenta anys de vida i compta amb l’aval explícit del Consell d’Europa.3 Coetàniament, diverses resolucions judicials que s’estudien a la crònica jurisprudencial d’aquesta revista qüestionen el model lingüístic en l’àmbit educatiu i centren diverses iniciatives a les Corts Generals espanyoles en el marc de les funcions d’impuls i control de l’acció del govern que tenen encomanades en un sistema parlamentari.

De fet, durant el semestre estudiat el tractament del plurilingüisme trobarà a les Corts Generals un escenari propici per al debat. Com ja posàvem de manifest en anteriors cròniques legislatives, al llarg de l’any 2012 s’hi formularan diferents preguntes, mocions i interpel·lacions, així com tramitacions de proposicions no de llei que situaran a l’hemicicle intensos debats entorn a qüestions tan dispars com ara el model lingüístic escolar, la política lingüística a l’Aragó,4 la valoració del coneixement del català en l’accés a la funció pública a les Illes Balears5 o preguntes relatives al compliment de la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries per part de l’Estat espanyol. S’hi discutirà especialment sobre diverses reformes legislatives i polítiques lingüístiques implementades a diverses comunitats autònomes que, al llarg del semestre estudiat, han suscitat conflictivitat social i contestació al carrer.

Coetàniament, es commemora el vintè aniversari de la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries, conveni internacional ratificat per l’Estat espanyol i obert a la signatura dels estats el 5 de novembre de 1992. La commemoració d’aquest aniversari coincideix amb el fet que el 24 d’octubre de 2012 el Comitè de Ministres del Consell d’Europa publica les darreres recomanacions en relació amb el seguiment de l’aplicació a l’Estat espanyol dels compromisos adquirits amb la Carta, en el marc del tercer cicle de seguiment del conveni. En aquestes recomanacions, que poden consultar-se en línia, s’expliciten les limitacions del marc normatiu actual de l’Estat espanyol i la seva manca d’actuació en diferents àmbits. Més específicament, el Comitè de Ministres del Consell d’Europa formula a les autoritats espanyoles les següents cinc recomanacions per garantir el compliment dels compromisos assumits amb la ratificació del conveni: a) Modificar el marc jurídic per tal de garantir expressament que les autoritats judicials penals, civils i administratives tramitaran, a les comunitats autònomes, els procediments en les llengües cooficials a sol·licitud d’unes de les parts; b) Prendre les mesures jurídiques i pràctiques necessàries per tal de garantir que una proporció adequada de personal judicial que presti funcions a les Comunitats autònomes on s’apliqui l’article 9 de la Carta tingui un coneixement suficient de les llengües regionals o minoritàries emparades pel conveni, per a l’acompliment de les seves funcions professionals; c) Revisar l’organització relativa a la selecció, promoció i formació del personal al servei de l’administració de l’Estat per tal de garantir que una proporció adequada d’aquest personal tingui un coneixement suficient de les llengües per l’acompliment de les seves funcions professionals; d) Assegurar la presència de totes les llengües regionals o minoritàries tutelades per la Carta en els serveis públics de l’Estat; e) I, finalment, assegurar la presència d’aquestes llengües en l’oferta de serveis sanitaris.6 En tot cas, aquest catàleg de recomanacions s’ha de valorar prenent en consideració que part d’elles ja havien estat objecte de pronunciaments anteriors del mateix Comitè de Ministres en el marc de cicles de seguiment del conveni precedents.

Tot plegat posa de manifest l’interès polític i mediàtic que suscita el dret lingüístic durant el semestre estudiat, malgrat que les disposicions normatives d’incidència en aquest àmbit i publicades al BOE hagin estat més aviat migrades. S’enumeren succintament a continuació, amb indicació de l’enllaç en línia on poden consultar-se.

Annex: Recull de les principals disposicions normatives d’incidència en matèria lingüística publicades al BOE d’1 de juliol a 31 de desembre de 2012

Ensenyament i universitats

Reial decret 999/2012, de 29 de juny, pel qual es modifica el Reial decret 1629/2006, de 29 de desembre, pel qual es fixen els aspectes bàsics del currículum dels ensenyaments d’idiomes de règim especial que regula la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació (BOE suplement en llengua catalana al núm. 168, de 14 de juliol, secc.I, p. 1.)

Administració de justícia

- Ordre JUS/1592/2012, de 6 de juliol, per la qual es nomenen funcionaris del Cos d’Auxili Judicial de l’Administració de Justícia, els aspirants que varen superar processos selectius, convocats per Ordres JUS/3337/2008, de 10 de novembre; JUS/1653/2010, de 31 de maig, i JUS/2369/2011, de 21 de juliol (BOE núm.172 de 19 de juliol, secc. II, p. 51840. Vegeu clàusula segona.

- Ordre JUS/1685/2012, de 20 de juliol, per la qual es nomenen funcionaris del Cos de Tramitació Processal i Administrativa de l’Administració de Justícia, torn de promoció interna, als aspirants que varen superar el procés selectiu convocat per Ordre JUS/2371/2011, de 21 de juliol (BOE núm. 182 de 31 de juliol, secc. II, p.54755). Vegeu clàusula segona.

- Llei orgànica 8/2012, de 27 de desembre, de mesures d’eficiència pressupostària en l’Administració de Justícia, per la qual es modifica la Llei orgànica 6/1985, d’1 de juliol, del Poder Judicial (BOE suplement en llengua catalana al núm. 312, de 28 de desembre de 2012, secc. I, p. 1). Vegeu epígraf disset de l’article únic de la llei, modificació de l’article 347.bis.4

Altres disposicions

- Ordre DEF/1486/2012, de 4 de juliol, per la qual es modifica l’Ordre DEF/1158/2010, de 3 de maig, sobre directrius generals dels plans d’estudis de la formació militar general, específica i tècnica per a l’accés a les diferents escales d’oficiales (BOE núm. 163, de 9 de juliol, secc. I, p. 49296). Vegeu article únic, epígrafs nou i dotze

- Reial decret 1082/2012, de 13 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei 35/2003, de 4 de novembre, d’institucions d’inversió col·lectiva (BOE suplement en llengua catalana al núm. 173, de 20 de juliol de 2013, secc. I, p. 1). Vegeu article 25

- Ordre ESS/1708/2012, de 20 de juliol, per la qual s’estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions públiques per a l’ordenació dels fluxos migratoris laborals de treballadors immigrants per a campanyes agrícoles de temporada i la seva inserció laboral (BOE núm. 183 d’1 d’agost, secc. III, p. 55037). Annex 1, epígraf 1.i)

- Resolució de 7 d’agost de 2012, de la Direcció General de Migracions, per la qual es convoquen ajudes per a l’any 2012, del programa d’Associacions de l’Ordre ESS/1613/2012, de 19 de juliol (BOE núm. 192 d’11 d’agost, secc. III, p. 57666 a http://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2012-10743). Article 7.7

- Reial decret 1311/2012, de 14 de setembre, pel qual s’estableix el marc d’actuació per aconseguir un ús sostenible dels productes fitosanitaris (BOE núm. 223 de 15 de setembre, secc. I, p. 65127). Article 20.4

- Resolució de 4 de setembre de 2012, de la Direcció General de Política i Indústries Culturals i del Llibre, per la qual es desenvolupa la convocatòria dels Premis Nacionals de Literatura en les modalitats de Poesia, Narrativa, Assaig, Literatura Dramàtica, Literatura Infantil i Juvenil, i Poesia Jove “Miguel Hernández” corresponents a l’any 2012 (BOE núm. 222 de 14 de setembre, secc.III, p. 64747.

- Resolució de 4 de setembre de 2012, de la Direcció General de Política i Indústries Culturals i del Llibre, per la qual es desenvolupa la convocatòria del Premi Nacional a la Millor Traducció corresponent a l’any 2012 (BOE núm. 222 de 14 de setembre, secc.III, p. 64750).

- Resolució de 4 de setembre de 2012, de la Direcció General de Política i Indústries Culturals i del Llibre, per la qual es desenvolupa la convocatòria del Premi Nacional a l’obra d’un traductor corresponent a l’any 2012 (BOE núm. 222 de 14 de setembre, secc.III, p. 64753).

- Resolució de 14 d’agost de 2012, de la Presidència del Consell Superior d’Esports, per la qual es publica la modificació dels Estatuts de la Real Federación Española de Esgrima (BOE núm. 222 de 14 de setembre, secc.III, p. 64766). Vegeu article 111

- Resolució de la Subdirecció General de Gestió Econòmica i Patrimonial del Ministeri de l’Interior per la qual es convoca procediment de licitació per a la contractació d’un servei d’intèrprets per assistir a sol·licitants de protecció internacional que no entenen l’idioma espanyol (BOE núm. 231 de 25 de setembre, secc. V, p. 43751).

- Resolució de 5 d’octubre de 2012, de la Presidència del Consell Superior d’Esports, per la qual es publica la modificació dels Estatuts de la Reial Federació Espanyola de Futbol (BOE núm. 260 de 29 d’octubre, secc. III, p. 75963). Vegeu article 1.6.

- Resolució de 23 d’octubre de 2012, de la Presidència del Consell Superior d’Esports, per la qual es publica la modificació dels Estatuts de la Reial Federació Espanyola d’Atletisme (BOE núm. 264 de 2 de novembre, secc. III, p. 77404). Vegeu article 16.2

- Reial decret 1619/2012, de 30 de novembre, pel qual s’aprova el Reglament pel qual es regulen les obligacions de facturació (BOE suplement en llengua catalana al núm. 289 d’1 de desembre, secc. I, p. 1). Vegeu article 12 intitulat “Moneda i llengua en què es poden expressar i expedir les factures”.

- Reial decret 1675/2012, de 14 de desembre, pel qual es regulen les receptes oficials i els requisits especials de prescripció i dispensació d’estupefaents per a ús humà i veterinari (BOE suplement en llengua catalana al núm. 313 de 29 de desembre, secc. I, p. 1). Vegeu article 3.2

- Reial decret 1698/2012, de 21 de desembre, pel qual es modifica la normativa vigent en matèria de fullet i de requisits de transparència exigibles a les emissions de valors per la transposició de la Directiva 2010/73/UE (BOE suplement en llengua catalana al núm. 314, de 31 de desembre, secc. I, p. 1). Article 1, clàusula dotzena

1

Anna M. Pla Boix, professora agregada de dret constitucional, Universitat de Girona, anna.pla@udg.edu.

Citació recomanada: Pla Boix, Anna M. «Crònica legislativa de l’Estat espanyol. Segon semestre de 2012», Revista de Llengua i Dret, núm. 60, 2013, p. 198-201. DOI: 10.2436/20.8030.02.41

BOE suplement en llengua catalana al núm. 312, de 28 de desembre de 2012, secc. I, p. 1

2

Projecte de Llei orgànica per a la millora de la qualitat educativa, expedient núm. 121/000048. Iniciativa publicada al BOCG-Congrés dels Diputats núm. A-48-1 de 24 de maig de 2013, p. 1.

3

Convé recordar que les conclusions dels informes del Comitè d’experts sobre l’aplicació de la Carta a Espanya han estat elogioses pel que fa al model de conjunció lingüística a l’escola catalana alhora que han criticat el compliment deficient dels postulats del conveni en models lingüístics educatius d’altres comunitats autònomes.

4

Durant el 2012 a l’Aragó es tramita una iniciativa legislativa especialment lesiva per a l’estatus jurídic de la llengua catalana a la Franja, que suscitarà intensos conflictes polítics i socials. El Butlletí Oficial de les Corts d’Aragó editat el 3 de setembre de 2012 publicava el més que controvertit Projecte de llei d’ús, protecció i promoció de les llengües i modalitats lingüístiques pròpies d’Aragó, consultable en línia. Es tracta d’una iniciativa legislativa inèdita en el fons i les formes perquè al llarg del seu articulat no conté cap referència explícita a la llengua catalana i li canvia la denominació per l’expressió eufemística “llengua aragonesa pròpia de l’àrea oriental de la Comunitat Autònoma” (LAPAO). Articula un retrocés sense precedents en el reconeixement, protecció jurídica i normalització de la llengua catalana i l’aragonesa i aquesta qüestió suscitarà intensos debats a l’escenari parlamentari, molt especialment a les Corts aragoneses però també al Parlament de Catalunya i a les Corts Generals espanyoles, a través de diverses iniciatives parlamentàries que es tramitaran coetàniament a la tramitació de la norma.

5

Durant el semestre estudiat el Parlament de les Illes Balears va aprovar la Llei 9/2012, de 19 de juliol, de modificació de la Llei 3/2007, de 27 de març, de la funció pública de la comunitat autònoma de les Illes Balears (publicada al BOIB núm. 106, del 21 de juliol consultable en línia). Es tracta d’una reforma legal que persegueix, entre d’altres objectius explicitats al preàmbul de la disposició ”eliminar l’exigència general d’un determinat nivell de coneixement de català com a requisit per accedir a l’Administració o per ocupar-hi qualsevol lloc de treball”.

6

Vegeu http://www.coe.int/t/dg4/education/minlang/Report/default_en.asp#Spain